Форма документа : Стаття із журналу Шифр видання : Автор(и) : Волков А. О., Клигуненко Е. Н., Луценко В. В., Браила П. А. Назва : Послеоперационная боль у пациенток после лапароскопических операций в гинекологии Місце публікування : Медицина неотложных состояний. - Київ, 2018. - N 6. - С. 78-83 (Шифр МУ66/2018/6) Примітки : Библиогр. в конце ст. MeSH-головна: ЦИСТЭКТОМИЯ ЛАПАРОСКОПИЯ ПНЕВМОПЕРИТОНЕУМ ИСКУССТВЕННЫЙ АНЕСТЕЗИЯ ОБЩАЯ БОЛИ ПОСЛЕОПЕРАЦИОННЫЕ БОЛЕЙ ИССЛЕДОВАНИЕ ЖЕНЩИНЫ Анотація: Актуальність. Пневмоперитонеум з інсуфляцією вуглекислого газу є найбільш значущою причиною післяопераційного болю. Зниження тиску пневмоперитонеуму може погіршити хірургічну візуалізацію. Метою дослідження було визначення впливу тиску пневмоперитонеуму на витрату анестетиків й опіоїдів, відновлення пацієнток після лапароскопічного втручання і ранній післяопераційний біль. Матеріали та методи. У дослідження включені 34 жінки (планова лапароскопічна цистектомія), які були рандомізовані в 2 групи: N (n = 18) — пневмоперитонеум із нормальним тиском (12 мм рт.ст.) і H (n = 16) — з високим тиском (15 мм рт.ст.). Біль оцінювали за візуально-аналоговою шкалою через 1, 5 і 24 години після операції. Хворі обох груп були подібні за віком, зростом, вагою, фізичним статусом. Дані представлені як М ± SD або % пацієнток із параметрами. Тест Манна — Уітні використовувався для статистичного аналізу, p 0,05 вважався статистично значущим. Результати. Інтенсивність післяопераційного болю була вірогідно меншою в групі N як через 5, так і через 24 години, проте не відрізнялася через 1 годину після операції. Споживання фентанілу, севофлурану й атракуріуму не відрізнялося між групами (р Дод.точки доступу: Волков, А. О.; Клигуненко, Е. Н.; Луценко, В. В.; Браила, П. А. |